Lappajärven Välijoen kanavapuiston esteetön kulttuuriluontopolku saa tulevana syksynä taidekohteen, jonka toteuttajaksi on valittu Ville Heimala.
Alustavien suunnitelmien mukaan teos on valmiina syksyllä. Valintakriteereihin kuuluivat muiden muassa työn ja tekniikan soveltuvuus luontoon sijaitsevaan kokemukselliseen teokseen, omaperäisyys, kiinnostavuus ja alueen perimähistorian todentaminen, taitelijan kokemus vastaavista kohteista sekä käyttäjäryhmien huomioiminen.
Lappajärven kunta haki ja sai rahoitusta viime vuonna Taiteen edistämiskeskukselta (Taike) 25 000 euron Prosentti taiteeseen -taidehankintaa varten. Lappajärven taidehankinta on suuruudeltaan 50 000 euroa.
Taidehankintaa varten järjestettyyn portfoliohakuun osallistui kaikkiaan 46 taiteilijaa. Loppuvaiheessa mukana oli viisi taitelijaa. Taidehankintaa valmisteleva taitelijavalintatyöryhmä kallistui yksimielisesti Ville Heimalan kannalle.
Kunta panostaa kanavapuistoon
Taitelijavalintatyöryhmä kiinnitti erityistä huomiota Heimalan taiteessa näkyvään elämänmyönteisyyteen, lämpöön ja lähestyttävyyteen. Heimalan biologitausta luo oman mielenkiintoisen näkökulmansa tulevalle taideteokselle. Tästä taustasta keskusteltiin myös taiteilijavalintatyöryhmässä.
– Biologitausta tuntui Lappajärven syntyhistoriaan ja meidän kulttuuriimme ja luontoon sopivan oikein hyvin. Taiteilijuuden ja biologin työn yhdistäminen tuntui hyvältä kombolta, huomioi Lappajärven kunnan viranhaltijoita työryhmässä edustava sivistystoimenjohtaja Tarja Puro.
Puron lisäksi työryhmässä ovat mukana hyvinvointilautakunnan puheenjohtaja Tuija Viinamäki, valtuutettu Pekka Keskinen, Tuija Ahola Etelä-Pohjanmaan Liitosta, Nelimarkkamuseon johtaja Carmen Vendelin-Laukkanen, vapaa-aikasihteeri Anssi Kuusela ja läänintaitelija Leevi Lehtinen Taiteen kehittämiskeskuksesta.
Taiteen prosenttiperiaate esiteltiin Lappajärven hyvinvointivaliokunnassa viime vuonna. Hyvinvointivaliokunnasta asia eteni kunnanhallituksen ja -valtuuston käsiteltäväksi. Taiteen edistämiskeskukselle tehtiin hakemus valtionavustuksen saamista varten.
![](https://i0.wp.com/www.torstai-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/02/lappaj_taide2.jpg?resize=1024%2C768&ssl=1)
Taiken rahoitus on tarkoitettu uudiskohteisiin. Vapaa-aikasihteeri Anssi Kuusela valottaa, että Välijoen kanavapuiston ohella mietinnässä oli myös taideteoksen sijoittaminen uuden liikuntahallin yhteyteen.
– Kanavapuistossa on jo kivilajipuisto ja arboretum. Kunta haluaa jatkossakin kehittää aluetta. Taidehankinta on osa kokemuksellista elämystä, jossa kulttuuri ja luonto kohtaavat. Myös esteettömän luontopolun päässä oleva Välijoen laavun alue on kunnan kehittämiskohteena.
Kiinnostava kohde
Ville Heimala on suunnitellut ja toteuttanut enimmäkseen luonnontieteeseen liittyviä näyttelyitä vuodesta 2007 lähtien. Hänen töitään voi ihastella esimerkiksi Porkkalanniemen luonnonsuojelualueella ja Kumpulan kasvitieteellisessä puutarhassa Helsingissä. Heimalan töitä on myös EMMA:n eli Espoon modernin taiteen museon kokoelmissa.
Heimala kertoo, ettei ollut käynyt Välijoen kanavapuiston esteettömällä kulttuuriluontopolulla portfoliohakuun osallistuessaan, mutta luonnollisesti perehtyi haussa kerrottuihin asioihin.
– Alue vaikutti tosi kiinnostavalta paikalta. Kivilajipolku ja arboretum kuulostivat kohteilta, joihin olisi kiinnostavaa sujahtaa mukaan. Kun luonto on läsnä, olisi mielenkiintoista tehdä teoksia, jotka ovat vuorovaikutuksessa luonnon ja ympäristön kanssa. Projekti vaikutti kiinnostavalta, kun siinä haettiin myös kerronnallisuutta.
Ville Heimala on opiskellut keramiikka- ja lasitaidetta Aalto yliopistossa ja on päätoiminen kuvataitelija, joka tekee myös erilaisia näyttelysuunnitteluun kuuluvia töitä. Hänen työnsä on pääasiassa tehty keramiikasta.
– Ulos tuleva, täysin keraaminen ja isompikokoinen veistos on hankala toteuttaa Suomen olosuhteisiin jäätyvän veden laajentumisen takia. Teos voi olla betonista tai pronssista – riippuen siitä, mitä konkreettisesti halutaan toteuttaa.
Pienten kuntien asialla
Taiteen prosenttiperiaatteen tarkoituksena on, että vähintään yksi prosentti rakennuskustannuksista käytetään taiteeseen. Maan 23 suurinta kaupunkia noudattaa prosenttiperiaatetta, mutta sitoutumisen aste ja laajuus vaihtelevat.
Taiteen edistämiskeskuksen läänintaitelijana vuoteen 2026 saakka toimiva Leevi Lehtinen kertoi Lappajärvellä järjestetyssä kunnan, Taiken ja Ville Heimalan välisessä sopimuksen allekirjoitustilaisuudessa Taiken nelihenkisen tiimin vahvistavan ja edistävän taiteen prosenttiperiaatteen malleja etenkin pienemmissä ja kasvukeskuksista kauempana olevissa kunnissa.
– Suurimmissa kaupungeissa julkinen taide pyörii itsessään. Olen ollut sparraamassa kuntia esimerkiksi Inarissa ja Rantasalmella. Viime vuosina on ollut trendi, jossa uusitaan koulurakennuksia ja tehdään taidetta koulurakennuksiin. Esimerkiksi Ähtäriin on rakennettu uusi koulu, johon on tilattu työ alihankkijalta.
Lehtisen mukaan noin 80 kuntaa on ottanut käyttöön taiteen prosenttiperiaatteen.
– Näistä yli puolet on tullut mukaan 2010-luvun jälkeen. Kymmenen viime vuoden aikana on ollut tosi kovaa nousua prosenttiperiaatteen käyttöönotossa.
Virpi Poikelin