Alajärvelle valmistui viime vuoden lopulla Möksyn ja Louhukankaan alueille Suomen suurimpiin tuulipuistoihin lukeutuva, 36 turbiinia käsittävä ja 220,6 megawatin teholla uusiutuvaa energiaa tuottava tuulivoimapuisto, jonka kaupallinen tuotanto käynnistyi juuri ennen joulua.
Tuulivoimapuisto on kansainvälisen ja paikallisen yhteistyön tulos ja sen avajaisia juhlistettiin viime viikolla toteuttajien ja yhteistyökumppanien kesken.
Ilmattaren rakentamat tuulivoimalat ovat osa 370 MW hybridikokonaisuutta, johon suunnitellaan rakennettavaksi myös merkittävän kokoluokan aurinkovoimatuotantoa sekä energian varastointiratkaisu.
![](https://i0.wp.com/www.torstai-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/05/tuuli2.jpg?resize=683%2C1024&ssl=1)
Ilmattaren toimitusjohtaja Juha-Pekka Weckström totesikin avajaistilaisuudessa, että tuulipuistolla on myös erinomaiset laajenemismahdollisuudet aurinkovoiman ja akkuratkaisujen myötä.
Hän kiitti kaikkia hankkeessa mukana olleita erinomaisesta yhteistyöstä niin kansainvälisesti kuin paikallisesti. Japanilainen, Kansain alueella toimiva energiayhtiö Kansai Electric Power on Alajärven tuulivoimapuiston vähemmistöosakas ja sen kanssa yhteistyö on sujunut esimerkillisesti.
– Erityisen iloinen olen siitä, että Kansain Vice President Mikio Matsumura on paikalla juhlassamme tänään, sillä hänen tukensa hankkeelle on ollut tärkeä, Weckström kiitti.
Tärkeässä roolissa on ollut myös paikallinen yhteistyö, joka on ollut laajaa ja kaikkiaan iso menestystarina. – Ilman maanomistajien ja paikallisten asukkaiden tukea tämä projekti ei olisi ollut mahdollinen.
Ilmatar ei halua olla yhteistyökumppani vain maanomistajille, vaan sille on tärkeää olla aktiivinen toimija paikkakunnalla. Siksi projektissa on pyritty hyödyntämään mahdollisimman paljon paikallisia tekijöitä.
Weckströmin puheenvuoron jälkeen kuultiin itseoikeutetusti Kansain Mikio Matsumuraa, joka kertoi yhtiönsä liittyneen projektiin vuonna 2021. Investointina kohde on Kansaille tärkeä ja myös Matsumura kiitti erityisesti sitä, miten hyvin yhteistyö kaikkien eri toimijoiden kesken on tässä projektissa toiminut.
Alajärven tuulivoimapuisto on toinen uusiutuvan energian puisto, jossa Ilmatar ja Kansai Electric Power ovat tehneet yhteistyötä.
Alajärven tuulivoimapuisto on Ilmattaren lippulaivaprojekti
Juhlavan nauhanleikkauksen jälkeen kutsuvieraat nauttivat lounaan, jonka jälkeen kuultiin Alajärven kaupunginjohtaja Vesa Koivusen puheenvuoro. Koivunen on kulkenut projektin matkassa alusta saakka, sillä hanketta käynnistettiin hänen aloittaessaan Alajärven kaupunginjohtajana.
– Yhteistyö on kaupungin suuntaan toiminut hyvin ja suuren kiitoksen ansaitsevat myös maanomistajat avoimesta suhtautumisestaan asiaan, Koivunen sanoi. – Henkilökohtaisesti puhun mielelläni Suomen omavaraisuuden puolesta ja tuulivoima on yksi tärkeä osa sitä.
– Olemme olleet hankkeessa myös melkoisia edelläkävijöitä, sillä vielä kymmenen vuotta sitten ei puhuttu vihreästä energiasta.
Ilmattaren rakennuttamisesta vastaava johtaja Petri Ainonen totesi puheenvuorossaan, että tätä hanketta hän esittelee ylpeänä. – Kerron mielelläni, että me olemme tämän tehneet. Tällaista kukaan ei kuitenkaan rakenna yksin, vaan jokaisella on ollut siinä oma roolinsa. Saamme kaikki olla ylpeitä siitä, mitä olemme saaneet aikaan.
Ainosen mukaan Alajärvelle rakentunut tuulipuisto on kuin poikkileikkaus koko Ilmattaren historiasta, onhan Ilmatar edennyt hankekehitysyhtiöstä energiayhtiöksi.
– Alajärven tuulipuisto on Ilmattaren lippulaivaprojekti, Ainonen kiteytti.
Hybridipuiston täydentävät aurinkopuisto- ja akkuvarastokokonaisuudet on tarkoitus rakentaa vuosien 2024-2025 aikana ja koko hybridipuiston kaupallisen tuotannon on tarkoitus alkaa viimeistään vuonna 2026.
Hybridipuistolla on merkittäviä positiivisia yhteisvaikutuksia. Tuuli- ja aurinkovoimatuotanto sekä energiavarasto jakavat liittymissopimuksen lisäksi puiston sisällä sähköasemat sekä sähkön pääsiirtokaapelit. Näin säästetään sekä investoinneissa että raaka-aineiden käytössä.
150 MWp:n aurinkovoimapuiston ja tuotantoa täydentävän 25 MW/50MWh akkuvaraston rakentamiseen Ilmatar sai 19,5 miljoonan euron EU/RRF-tuen Työ- ja elinkeinoministeriön myöntämänä.
Tuula Jokiaho