![ränkit_nettiin1](https://i0.wp.com/www.torstai-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/07/rankit_nettiin1-scaled.jpg?resize=696%2C464&ssl=1)
Lehtimäen Ränkivikon huipentaneet Ränkipäivämarkkinat olivat yleisömenestys. Jo 36. kerran järjestetyssä tapahtumassa tavattiin tuttuja, tehtiin ostoksia, nautittiin markkinaohjelmasta ja herkuteltiin esimerkiksi lettukahvilassa. Perheen pienimmät purkivat hellepäivän energiaansa pomppulinnassa.
Ränkiviikon runsaasta, reilun 20 tapahtuman tarjonnasta vastaa eri yhdistysten edustajista koostuva toimikunta. Markkinalauantaina nuorisoseuran piha-alueelle ja talon sisälle oli kokoontunut viitisentoista markkinamyyjää. Pitkän uran tehnyt lehtimäkeläislähtöinen laulaja Juhamatti viihdytti kansaa lauluillaan, joiden ohella hän kertoi kuulumisiaan. Omaa toimintaansa esitteli muiden muassa Yhteinen Ähtärinjärvi ry., joka yrittää pelastaa Ähtärinjärven. Purkeissa olleiden vesinäytteiden avulla havainnollistettiin järven kuntoa ja sitä, että suojelutoiminnasta on ollut hyötyä. Järven ympäristöön on Ely-keskuksen avustuksella rakennettu seitsemän kosteikkoa.
Lehtimäki näkyy maailmalla
Ränkipäivämarkkinoiden ohjelmaan on kuulunut perinteisesti kotiseutuhenkinen puhe. Tänä vuonna oli Suomen Punaisen Ristin Länsi-Suomen piirin toiminnanjohtajana työskentelevän Tero Hintsan vuoro. Hän muistutti kahdeksanpäiväiseksi muuttuneiden Ränkiviikon olevan pidemmän tapahtuman kuin Seinäjoen Tangomarkkinoiden ja Provinssin yhteensä.
Puheeseen valmistautuessaan hän kertoo miettineensä, miten Lehtimäellä varttuminen on häneen vaikuttanut. Monen eri näkökulman miettimisen jälkeen hän päätyi tiivistämään Lehtimäen opit omalle elämälleen kahteen asiaan: yhdessä tekemiseen ja toisten auttamiseen sekä luontosuhteeseen. Yhdessä tekemisen ja toisten auttamisen voimasta hän nosti esiin runsaan vapaaehtoistyön: Ränkiviikon tai vaikkapa metsästysseurat.
– Parhaiten toki tunnen SPR:n paikallisosaston, joka on pitkään auttanut paikkakunnan ikäihmisiä sekä viime vuosina myös ukrainasta sotaa paenneita ja onnettomuuksien uhreja.
Lehtimäellä voimakkaasti kehittynyt luontosuhde on saanut hänet muiden muassa kirjoittamaan juttuja Retkipaikka-nimiselle nettisivustolle. Hintsalle rakkaita paikkoja Lehtimäellä ovat esimerkiksi Lakkoneva tai Multavaaru.
Tero Hintsa totesi puheessaan Lehtimäen olevan sen verran pieni paikkakunta, että kun jossain muualla törmää lehtimäkeläiseen, syntyy välittömästi keskustelua: mikä yhteys Lehtimäkeen on, ja keitä henkilöitä paikkakunnalta tuntee. Vuosien varrella keskusteluja ja kohtaamisia on riittänyt.
– Monia näistä lehtimäkeläisten kohtaamisista on muuten tapahtunut Seinäjoella Provinssissa. Tähän on saattanut tosin vaikuttaa se, että käytin monena vuonna Provinssissa erästä t-paitaa. Nyt on vain sellainen tilanne, että tämä paita ei sovi, on kutistunut mahan kohdalta. Mutta jos tulette ensi vuonna Provinssiin, niin lupaan ainakin yrittää taas laittaa tuon t-paidan päälle.
Koulutielle turvaa
Ränkipäivämarkkinoilla on perinteisesti muistettu ansioituneita toimijoita ja onnistujia sekä jaettu koulutiensä elokuussa aloittaville tytöille ja pojille pyöräilykypärät. Tänä vuonna ekaluokkalaisia on 11, joista kuusi oli päässyt hakemaan kypäränsä. Kypärän takaosassa on valo turvaamassa pienen pyöräilijän matkaa.
Lions Club Lehtimäki palkitsi vuoden urheilijana 60-vuotiaidenyli 120-kiloisten sarjassa kisaavan voimanostaja Juha Paimenen, joka saavutti helmikuussa klassisen penkkipunnerruksen suomenmestaruuden. Tulevan kauden kilpailuihin kuuluu muiden muassa marraskuun lopussa Porissa käytävät maksimivoimapunnerruksen SM-kisat, josta Paimen lähtee hakemaan mitalia. Paimenen valmentajana toimii lehtimäkeläinen Kalle Frantti.
Kylistä voimaa
Juhlavuoteensa valmistautuva LC Lehtimäki halusi muistaa myös Lehtimäellä aktiivisesti toimivia kyläyhdistyksiä. Ränkipäivämarkkinoiden lavalle nousivat Kirkonkylän Nuorisoseuran, Länsikylän Kyläyhdistyksen, Pohjois-Lehtimäen Kylien, Rannankylän Kyläyhdistyksen, Rantakankaan Kyläyhdistyksen ja Suokonmäen seudun kylien edustajat.
Taneli Rantakangas kertoo toimineensa Rantakankaan Kyläyhdistyksessä vuodesta 2018. Hän on toiminut hallituksen jäsenenä ja kertoo touhunneensa Kylätalo Metson yleisen kunnossapidon parissa.
– Kylätalolla on järjestetty erilaisia juhlia: häitä, rippijuhlia, ylioppilasjuhlia ja muita juhlia. Kyläyhdistys järjestää omia tapahtumiaan. Pääsiäiskokko on luut tosi suosittu. Kansalaisopisto järjestää jumppaa ja muita kursseja talvisin. Eri yhdistykset pitävät kylätalolla kokouksiaan.
Rantakangas kertoo kotikylänsä olevan hyvin rauhallinen. Lisää asukkaita ja aktiivisia toimijoita kaivataan.